Glasnogovornik predsjednika Turske Ibrahim Kalin rekao je da Turska “nije u poziciji” odobriti kandidaturu Švedske za NATO, pošto oni nisu preuzeli nikakve mjere u vezi sa terorističkim grupama na njihovom tlu.
“Nismo u poziciji da pošaljemo ratifikacijski zakon u parlament. Imamo ozbiljan problem u vezi sa ovim”, rekao je Kalin.
Kalin je rekao da ne mogu poslati zakon o kandidaturi Švedske za NATO jer bi neki poslanici mogli odlučiti da ga ne ratifikuju.
Kalin je također rekao da će trebati najmanje do juna da švedski parlament izglasa te mjere i da će Ankara čekati da se proglase svi švedski zakoni prije nego što počne djelovati.
“Švedskoj će trebati oko šest mjeseci da napiše i donese nove zakone”, dodao je on.
Švedski parlament je u novembru usvojio novi antiteroristički zakon koji će stupiti na snagu u proljeće sljedeće godine i omogućiti “širu kriminalizaciju učešća u terorističkoj organizaciji ili zabranu terorističkih organizacija”.
Strane su potpisale tripartitni sporazum 28. juna na samitu NATO-a u Madridu.
Tamo su Stokholm i Helsinki obećali da će se pozabaviti sigurnosnim problemima Turske i ispuniti ključne zahtjeve kao što su stroži antiteroristički zakoni i izručenje osumnjičenih za terorizam.
Švedski premijer je danas rekao da Stockholm ne može ispuniti sve uslove Ankare za odobravanje njene aplikacije za članstvo u NATO-u .
“Turska je potvrdila da smo uradili ono što smo rekli da ćemo učiniti, ali oni također kažu da žele ustupke koje mi ne možemo učiniti, one koje mi ne želimo učiniti”, rekao je on.
Međutim, Kristersson je rekao da poštuje pravo Ankare da sama donese odluku o ratifikaciji.
Uznemirene ruskom invazijom na Ukrajinu u februaru 2022., dvije nordijske nacije odbacile su svoju dugogodišnju politiku vojnog nesvrstanosti. Oni su u maju podnijeli zahtjev za pridruživanje NATO-u, ali je proces zaustavljen zbog prigovora turske vlade na njihovo pristupanje zbog sigurnosnih razloga.
Da bi dobio teško zarađeno odobrenje Ankare, Stokholm je početkom decembra izručio Turskoj tri osobe, uključujući člana terorista PKK.
Ankara je pozdravila razvoj, ali je rekla da “nije bilo dovoljno” za zeleno svjetlo.
Švedska je od nove godine također stupila na snagu ustavni amandman koji omogućava “veće mogućnosti korištenja pravnih sredstava za ograničavanje slobode udruživanja za grupe koje se bave ili podržavaju terorizam”.
Međutim, vrhovni sud Švedske prošlog mjeseca odbio je izručiti istaknutog osumnjičenog za FETÖ, Bulenta Keneša, u potezu koji je bio nezadovoljan za Ankaru, a ministar vanjskih poslova Mevlüt Çavuşoğlu izjavio je da zemlja “nije ni na pola puta ispunila svoje obaveze” kako bi osigurala njihovu podršku, prenosi Klix.